Hírek
Új technológiai pont a nyári tarlók kezelésében
Hazánkban a kalászos gabonák betakarítása a nyári mezőgazdasági munkák legnagyobb körültekintést, figyelmet és leggondosabb szervezési munkát igénylő része. A gabona betakarításával azonban a technológiai munkálatok korántsem érnek véget, ugyanis a visszamaradt tarló legalább ennyire gondos és szakszerű kezelést kíván.
Mára jelentősen csökkent a magyarországi állatállomány, a gabonaszalma állattenyésztési célú hasznosítása is visszaesett, ami egyrészről sajnálatos, másrészről viszont – a talajba megfelelően visszadolgozott szalma esetén – kifejezetten pozitív hatást hozhat.
Legyengült mikrobiológiai aktivitású talajainkban azonban a mai intenzív növénytermesztési igényekhez képest hosszasan elhúzódó folyamattá vált a növényi maradványok lebomlása, amely során ezek táptalajul szolgálnak a patogén, kórokozó szervezetek számára. A tarló lebontása nem képzelhető el cellulózbontó baktériumok nélkül. Ennek megfelelően, a talajbaktériumok tevékenységének elősegítése érdekében, a talajok termőerejének hosszú távú fenntartásának jegyében ÚJ TECHNOLÓGIAI PONT jelent meg a termesztési technológiában: a talajoltás. | ![]() |
A talajoltás cellulózbontó baktériumokat juttat a talajba, illetve a nitrogénkötő baktériumok által megteremti a szükséges életfeltételeket számukra. A szerves anyag lebontását a talajban kialakult, a talajra és a klimatikus viszonyokra jellemző mikroflóra alkotói végzik. A lebontás sebességét, intenzitását az ezt végző mikroorganizmusok felszaporodási üteme, mennyisége határozza meg. A talajoltó készítmények ezért jelentős mértékben képesek a szármaradványok lebomlásának gyorsítására. Olcsóbb, hatékonyabb, természetesebb megoldást biztosítanak, mára már több ezer termelőnek:
Hajdúhadházon technika és idő kérdése a siker
Márföldi Mihály 2011-ben alkalmazott először Phylazonit cellulózbontó készítményt rozstarló bontásához. Szerinte fontos, hogy visszadolgozzák a szármaradványokat, de nem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy a talaj élő közeg. A tápanyagpótlás egyik lehetséges módjaként a rozstarló bomlását Phylazonit baktériumkészítménnyel támogatják. Száz hektárra juttatták ki, ahol rögtön be is váltotta a hozzá fűzött reményeket, a gyenge homok dacára az utóbbi tíz év legjobb átlagtermése született.
Phylazonit az újirázi perctalajokon
Gajda Lászlóék a betakarítási munkálatokat követően, amint lehet, tarlóhántást végeznek, amelynek során vízzel hígítva juttatnak ki Phylazonitot a szármaradványokra. A műveletet tárcsával végzik, amelyre szórókeretet erősítettek, így a tarlóhántással egy menetben a baktériumkészítményt is be tudják dolgozni a talajba.
Mivel az a cél, hogy a lehetőségekhez képest a talaj minél morzsalékosabb, szerves anyagokban gazdag legyen, a szalmából csak annyit gyűjtenek be, amennyi az állatok ellátásához szükséges. A többit leszecskázzák, és bedolgozzák a talajba. Ezért – bár az is akad a gépparkban – egyáltalán nem használják az ekét, csak 45–50 centiméter mélyen lazítanak. A kés 45 fokra van megdöntve, megemeli, és megszellőzteti a földet, a hozzá tartozó tüskés henger pedig aprít rajta és visszazárja. Nagyon szép, egyenletes felület keletkezik így, nincsenek barázdák és lyukak sem. Az eredmény magáért beszél.
![]() |
Javuló talajszerkezet kötött Bihari öntéstalajokon Rezes Gáborék Váncsodon tapasztalták, hogy a Phylazonit használatával javult a talaj szerkezete. Úgy vélik, ezt annak köszönhetik, hogy több szerves trágyát juttattak ki a földekre, és a nyári tarlók bedolgozásánál felhasznált Phylazonit is bizonyította jótékony hatását: ezek a nagyon kötött talajok is jobb szerkezetűek lettek. Azt mondják, a tények makacs dolgok: amikor nem használtak Phylazonitot a repcében, hármassal kezdődtek a termésátlagok, ahogy elkezdték kijuttatni, rögtön négyes lett belőle. A csapadékszegény években egyszerűen nélkülözhetetlen. |
TALAJAINK IGÉNYLIK ÉS MEGÉRDEMLIK A TÖRőDÉST, ÉS HA EZT MEGTESSZÜK ÉRTÜK, MEGHÁLÁLJÁK. OLYANOK, MINT A GYEREKEINK…