Élelmiszergazdaság
Változó tejfogyasztási szokások Magyarországon: a bio termékektől a normál termékek felé
Mi, magyarok szeretjük a tejet és a tejtermékeket, az elmúlt évek viszont alaposan átalakították a fogyasztási szokásokat és a keresletet. A fogyasztók egyre inkább a saját márkás termékek után nyúlnak, a fő szempont az, hogy olcsón, nagy kiszereléshez jussanak hozzá. Ezen kívül még egy trend megfigyelhető: mégpedig az, hogy a bio termékektől a normál tejtermékek felé fordultak az emberek. Harcz Zoltán, a Tej Terméktanács ügyvezető igazgatója elmondta, a változó fogyasztói szokások követése és a fogyasztók megtévesztésének megakadályozása érdekében az eddigieknél nagyobb erőforrásokat kell fordítani a következetes vásárlói tudatformálásra, különösen a növényi alapanyagból előállított utánzatok kapcsán.
![](https://agrotrend.hu/wp-content/uploads/2024/05/cheese-4731862_640.jpg)
Forrás: pixabay.com
A tej és tejtermékek fogyasztása az infláció okán tavaly rendkívüli módon visszaesett. Idén ugyan látunk már egy-egy apró pozitív elmozdulást, de nagyon mélyről kell visszakapaszkodni. Az infláció a tej és tejtermékeket sem kímélte, sem idehaza, sem Európában, amely viszonylag szokatlan európai tendenciákat vont maga után: a fogyasztók egyre inkább a saját márkás termékek, az olcsóbb márkák, nagyobb kiszerelések felé, a biotól a normál tejtermékek felé fordultak vásárlásaik során – mondta Harcz Zoltán.
A KSH adatai szerint a teljes 2023. év vonatkozásában a kiskereskedelmi forgalom volumene 7,9%-kal lett kisebb 2022. évhez képest. Az élelmiszer- és élelmiszer jellegű vegyes kiskereskedelemben 4,6%-kal esett vissza az értékesítés volumene éves viszonylatban. 2024. évben a kiskereskedelmi forgalom növekedésnek indult, januárban 0,6%, februárban 1,1, márciusban pedig 4,2%-kal bővült a forgalom. Az élelmiszer- és élelmiszer jellegű vegyes kiskereskedelemben a forgalom volumene januárban 0,2%-kal, februárban 2,7%-kal nőtt. Az élelmiszer-kiskereskedelem 76%-át adó élelmiszer jellegű vegyes üzletek értékesítési volumene 1,0%-kal, illetve 2,2%-kal emelkedett januárban, illetve februárban, márciusban pedig 5,7%-kal bővült.
Egyre kevesebbet eszünk ezekből a tejtermékekből
A tejtermékek hazai feldolgozók általi belföldi értékesítésére vonatkozó AKI statisztika szerint 2023. évben a főbb tejtermékek közül csupán a hatósági árral érintett 2,8% UHT tej és a natúr joghurt értékesítése növekedett, míg a trappista sajtnál az előző évi, kis mértékben emelkedett értékesítési adatot sikerült megtartani. Egyes tejtermék kategóriákban ugyanakkor 2022-ről 2023-ra jelentősen csökkent a tejfeldolgozók belföldi értékesítése (vaj -9%: vajkrém: -14%, tehéntúró: -6%, ömlesztett sajt -11%, tejföl -5%).
Ömlik be ez a sajt Magyarországra
A tavalyi évben jelentősen nőtt sajtimportunk, a növekedés mintegy 13%-os volt, a két fő beszállító Németország és Lengyelország. Ugyan alacsony bázisról, de tavaly 45% fölött nőtt a dobozos tejimportunk is, ezek a tejek Csehországból és Szlovákiából érkeznek. Idén csak az év első két hónapjára van adatunk, eszerint a kedvezőtlen tendenciák folytatódtak, a sajtimport 18%-kal, a fogyasztói tejimport 32%-kal nőtt – fogalmazott Harcz Zoltán.
Az úgynevezett ‘kamionos’ nyers és fölözött tejexportunk az EKÁER adatai alapján továbbra is 300 000 tonna körül alakul. Tavaly sajtból 39 ezer tonnát, savóból 35 ezer tonnát exportáltunk. A KSH adatai szerint az idei év első két hónapjában – éves bázison – a sajt és túró exportja 3%-kal, míg a nyers tej (2 literes kiszerelés felett) kivitele 23%-kal nőtt. A tejipar számára is hasznos lenne az infláció enyhülése, a normális gazdasági viszonyok visszatérése, hiszen, ha a reálkeresetek is növekedésnek indulnak, akkor növekedhet a tej és tejtermék fogyasztás az országban. A tejfeldolgozók várják a beruházási támogatási lehetőségeket, hiszen hatékonyságnövelésre, energiahatékonyságra, kapacitás bővítésre, a fogyasztók szempontjából pedig folyamatos innovációs fejlesztésekre van szükség.
Ezen sürgősen változtatni kellene
Szerencsés lenne, hogy ha egyes átmenetinek szánt kereskedelempolitikai eszközök kivezetésre kerülnének. Kevésbé segíti az tejipar munkáját például a nettó beszerzési ár alatti értékesítés lehetősége, de közvetve visszaveti a hazai sajtfeldolgozást az is, hogy a fogyasztói árakat közzé tevő internetes felületen előkelő helyen szerepelnek – a gyakran dömpingáras – import félkemény sajttömbök. Annak is meg kell találni az okát, hogy a hazai előállítású dobozos UHT tejek helyett miért kerülnek vissza a polcokra egyre nagyobb számban import dobozos tejek. Szükség lenne arra is, hogy a növényi alapú termékek reklámozása kapcsán az illetékes hatóságok fel tudjanak lépni – a minimum etikátlan – reklámok ellen – fejtette ki véleményét Harcz Zoltán.
Hozzátette, a változó fogyasztói szokások követése és a fogyasztók megtévesztésének megakadályozása érdekében az eddigieknél nagyobb erőforrásokat kell fordítani a következetes vásárlói tudatformálásra, különösen a növényi alapanyagból előállított utánzatok kapcsán.
agrotrend.hu / OTP Agrár