Élelmiszergazdaság
A magyar dió jó számokat mutat már most
Minden jel szerint jó diótermés várható a hamarosan közeledő szezonban. Két dolog tehet csak keresztbe ennek a folyamatnak: az időjárási viszonyok, vagy a dióburok fúrólégy. A dió sok nehézségen ment keresztül. Ha még emlékszünk, akkor az ezredfordulón jelent meg a gnomóniás levélfoltosság, aztán jöttek a különböző baktériumok, amelyekre meg kellett találni a megoldást. Pedig arról a dióról van szó, amit a nyolcvanas években még permetezni sem kellett, annyira nem volt kitéve semmilyen környezeti tényezőnek. A probléma akkor kezdődött, amikor az erdei környezetéből kikerült az ültetvényekbe és megkezdődött az intenzív diótermesztés.
![](https://novenyvedoszer.hu/image/shutterstock_1017105073-(1)-(1).jpg)
forrás: novenyvedoszer.hu
Elég volt, hogy egyetlen fa hozott magával fertőzést és azonnal tovább fertőzte mindegyiket. Erre nem voltak az elmúlt évtizedekben felkészülve a szakemberek: mindig először jött a baj és utána keresték a megoldást. Vagyis minden megoldás keresés azóta is egy évbe telik. Gara Miklóssal, a Boglár-Kertész Kft. ügyvezető igazgatójával a múlt problémáinak felsorolását a jelen kihívásaival folytattuk. Mint mondta, a hamarosan érkező diószüretet mindig megelőzik az árak és a találgatások.
-Augusztus eleje az, amikor hírek érkeznek a kaliforniai diótermésről, de már itt van a chilei dió is a raktárakban, vagy a hamburgi konténerekben, ami stabil kínálatot jelent. Emiatt az utóbbi években nehéz helyzetbe kerültek a hazai diótermesztők. Voltak olyan időszak, amikor a kínai kereskedők jöttek ide, azonnali fizetést és elszállítást ígértek, most pedig ők hozzák a diót. Azokba az államokba, ahová korábban az USA szállított, onnan kiszorultak a dióval és most Európát árasztja el vele. Az USA azt mondja, hogy nem akar tovább telepíteni – mi ezt csak remélni tudjuk, hogy ez így van, mivel nálunk az alkalmazkodás a fejlődéshez nem olyan gyors, vagyis inkább lassú az ültetvény korszerűsítés. Ha valaki dió telepítésére vállalkozik, akkor nem években, hanem évtizedekben gondolkodik, ezért ez a fajtaváltás nem hajtható végre olyan gyorsan -összegezte Gara Miklós.
Szép kihívás saját erőből megtanulni a diótermesztést, sok ilyenről tud a szakember is: több ismerőse váltott azok után, hogy elvégezte a közgazdasági egyetemet, vagy az informatikában dolgozott korábban. Számára ismeretlen okokból, de nagyon élvezik és jól is csinálják azóta is a diónevelést. De ahhoz, hogy onnan tovább váltsanak, ha úgy hozza az élet, kevés a saját tapasztalat. A diónál egy ilyen tapasztalatszerzés egy évbe kerül.
Gara Miklós szerint ha a felsőoktatás azon a szinten lenne, akkor ezek a váltások gyorsabban történhetnének. A diótermesztés ehelyett úgy történik, hogy az emberek az interneten keresztül szereznek tapasztalatot, nem pedig az oktatás útján. Saját maguk állítanak be összehasonlító kísérleteket, holott van három-négy kísérleti telep, amelyet fel lehetne keresni.
-Egy termesztőnek nem lehet a feladata, hogy megtalálja az adott betegség elleni megoldást, hiszen neki azzal kell foglalkoznia, hogy hogyan kell metszetni, talál-e munkaerőt, vagy milyen állapotban van a rázógép -sorolja.
A Balaton-Kertész Kft. ernyője alatt állnak össze a tíz, száz hektáros ültetvényeken gazdálkodók, akiket az árbevétel és a közös technológia kidolgozása hoz össze. A Dunántúlon valamennyi olyan céggel tartják a kapcsolatot, amelyek szakértelemmel foglalkoznak a dióval, de ha ennek hiányában szenvednek, akkor segít nekik a Balaton-Kertész.
A kft. foglalkozik kajszibarack termesztésével is, amelynek a betakarítása pár hete fejeződött be. Mindkét gyümölcs szerencsés helyzetben van, ugyanis a Dunántúlon olyan helyen termesztik, ahol jók az adottságok a fejlődésükhöz. Más az igénye a diónak, mint például a kajszibaracknak, ugyanis amíg a kajszi a mínusz egy fokot is kibírja, addig a dió a nulla foknál megadja magát. A fagy elkerülésének az esélye viszont jobb a kajszinál, de sokkal fagyérzékenyebb.
Agrotrend.hu/ novenyvedoszer.hu